На основу члана 53. Закона о високом образовању („Службени гласник РС”76/05, 97/2008, 44/2010, 93/12, 99/14) Савет Факултета на предлог Наставно-научног већа Факултета на седници одржаној дана 6. октобра 2016.године, донео је

СТАТУТ
ГЕОЕКОНОМСКОГ ФАКУЛТЕТЕ

1. ОПШТЕ ОДРЕДБЕ Члан 1.
Овим статутом уређује се организација високошколске установе, начин рада, управљање и руковођење, као и друга питања од значаја за обављање делатности и рад установе (у даљем тексту: Факултет).
Члан 2.

Факултет има својство правног лица и у саставу је Универзитета Џон Незбит. Назив високошколске установе је Геоекономски факултет  у Београду Седиште високошколске установе је у Београду, Булевар уметности 29 Овлашћени орган за заступање је декан факултета.
Високошколска установа обавља делатност високог образовања, првог, другог и трећег степена а може обављати и друге послове, под условом да се тим пословима не угрожава  квалитет наставе.
Делатности  високошколске установе су:
-	високо образовање – шифра 85.4,
-	образовање одраслих и остало образовање на другом месту непоменуто (образовање током читавог живота) шифра 80420
-	истраживање и експериментални развој у друштвеним наукама-шифра 73201
-	консалтинг и менаџмент послови – шифра 74140,
-	издавање књига, брошура и других публикација-шифра 22110
-	издавање часописа и других периодичних издања-шифра 22130
-	обрада података- шифра 72300
-	израда базе података –шифра 72400
-	трговина на мало књигама, новинама и писаћим материјалом – шифра 52470,
-	приређивање сајмова и изложби – 110 902.
Факултет за међународну економију у Београду у Високошколској јединици изван седишта и без својства правног лица Факултету за пословну економију у Ваљеву обавља следеће делатности:
-	високо образовање – шифра 8032,
-	делатности библиотека и архива – шифра 9101
-	медијско представљања – шифра – шифра 7312
-	консултантске активности у вези са пословањем и
-	осталим управљањем– шифра 7022
-	делатности комуникација и односа са јавношћу – шифра 7021
-	истраживање тржишта и испитивање јавног мњења – шифра 7320
-	истраживање и развој у друштвеним и хуманистичким наукама – шифра 7220
-	истраживање и развој у осталим природним и техничко - технолошким наукама –
шифра 7219
Факултет за потребе своје образовне и научно-истраживачке делатности може да обавља и спољно-трговинске послове који се односе на увоз и извоз књига, часописа, брошура и других публикација, као и увоз и извоз научно истраживачких, истраживачко- развојних услуга, услуга пружања и коришћења информација и знања у науци и других услуга у области образовања.

Факултет обавља и друге послове који служе обављању делатности Факултета уписаних у регистар, као што су семинари за информатичку обуку, курсеви страних језика, семинари из области менаџмента у здравству, туризму, одрживом развоју, банкарству, маркетингу, управљању људским ресурсима, управљању природним ресурсима, управљању пројектима, управљању квалитетом, управљању новим технологијама и иновацијама.
Геоекономски факултет  у Београду у Високошколској јединици изван седишта и без својства правног лица Факултету за пословну економију у Ваљеву може да обавља и друге послове који служе обављању основне делатности, уз претходну сагласност надлежног  органа Факултета.

Члан 3.

Факултет може оснивати нова правна лица или организационе јединице чијим делатностима се повезује високо образовање, наука и пракса, као што су центри за консалтинг, менаџмент и маркетинг, иновациони центри, центри за трансфер, информативно-консултативни центри и друге организационе јединице, у складу са Законом.
Факултет може бити оснивач или суоснивач других правних лица која обављају делатност од интереса за Факултет.
Ради подстицања развоја знања и стручне способности студената који показују натпросечне резултате, њиховог запошљавања и стипендирања, помагања одређених социјалних, културних и других активности студената, подстицања и помагања стваралаштва у науци и високом образовању, као и ради других циљева од општег интереса, Факултет може оснивати фондације и фондове.
Одлуку о оснивању правних лица и других организационих јединица, фондова и фондација из ст. 1-3. овог члана доноси Савет Факултета, на предлог Наставно научног већа Факултета (у даљем тексту Веће).
На одлуку из става 4. овог члана даје сагласност Мегатренд универзитет.

Члан 4.

Факултет има у свом саставу високошколску јединицу без својства правног лица и ван седишта, у оквиру поља друштвено хуманистичких наука и то:
Високошколска јединица Факултет  за  пословну економију Ваљево,  Поп Лукина 26,
Ваљево, а у оквиру Факултета за међународну економију у Београду.
Високошколска јединица Факултет за пословну економију Ваљево, основана је одлуком Савета Мегагтренд  универзитета.
Организација, начин рада и пословођења Високошколске јединице Факултет за пословну економију Ваљево, утврђени су посебним одлукама усвојеним од стране Савета Универзитета Џон Незбит и Сената Универзитета Џон Незбит, на  предлог  Наставно- научног већа и Савета Факултета за међународну економију у Београду.

Члан 5.

Факултет у пословању употребљава печат и то:
округлог облика пречника 30 мм који по ободу садржи натпис Геоекономски факултет  у Београду на српском ( на ћириличном писму ) језику.
На средини печата стоји заштитни знак Универзитета Џон Незбит. Овај печат служи за оверу јавних исправа.
Факултет има штамбиљ правоугаоног облика, са натписом исписаним ћириличним писмом: Факултет за међународну економију, испод–Београд а испод место за број и датум.
Високошколска јединица Факултет за пословну економију Ваљево, без својства правног лица и ван седишта, у оквиру Геоекономског факултета  у Београду, употребљава за службену употребу и оверу јавних исправа печат округлог облика, пречника

30 мм. Текст печата исписан је по ободу: Геоекономски факултет  испод Високошколска јединица Факултет за пословну економију Ваљево и на средини Ваљево ћириличним писмом на српском језику. Служи за оверу јавних исправа.
Високошколска јединица Факултет за пословну економију Ваљево, без својства правног лица и ван седишта, у оквиру Геоекономског факултета  у Београду, има штамбиљ, правоугаоног облика, исписан ћириличним писмом: Геоекономски факултет  испод Високошколска јединица Факултет за пословну економију Ваљево, испод број и датум и испод тога Ваљево.

Члан 6.

Факултет остварује делатност високог образовања реализацијом студија првог, другог и трећег степена.
Студијски програми реализују се у оквиру образовно-научног поља друштвено хуманистичких наука,  област економских наука.

Члан 7.

Геоекономски факултет  у свом саставу има следеће организационе јединице:
1.	Наставно-научну јединицу коју чини наставно особље;
2.	Ненаставну јединицу чини особље које обавља стручне и административне послове и то:
1.	Служба за правне и кадровске послове;
2.	Студентска служба;
3.	Служба за библиотечку делатност;
4.	Служба за информатичку делатност;
5.	Студентски парламент.
Факултет за пословне економију Ваљево, високошколска јединица без својства правног лица, ван седишта у оквиру Факултета за међународну економију има следеће организационе јединице:
1.	Руководиоца
2.	Помоћник руководиоца за наставу
3.	Секретара
4.	Студентску службу
5.	Библиотекара и
6.	Систем администратора

Организација и систематизација послова и радних задатака запослених у оквиру Високошколске јединице Факултета за пословну економију Ваљево, биће утврђена у Правилнику о организацији и систематизацији послова и радних задатака Геоекономског факултета  .
Одлуку о организовању и укидању организационих јединица Факултета доноси Савет Факултета, на предлог Већа.

1.	ОРГАНИ ФАКУЛТЕТА

Члан 8.

Органи Факултета су:

-	Савет – орган управљања;
-	Декан – орган пословођења;
-	Наставно-научно веће – стручни орган;
-	Студентски парламент;

Члан 9.

Надлежност Савета:

-	Доноси статут, на предлог стручног органа;
-	Бира и разрешава декана и продекане;
-	Доноси финансијски план, на предлог стручног органа и Сагласности Савета
-	Универзитета;
-	Усваја извештај о пословању и годишњи обрачун, на предлог стручног органа;
-	Даје сагласност на одлуке о управљању имовином високошколске установе, у складу са одлукама Универзитета;
-	Доноси одлуке о висини школарине, на предлог стручног органа, у складу са одлукама  Универзитета ;
-	Подноси извештај оснивачу о пословању најмање једанпут годишње ;
-	Доноси општи акт о дисциплинској одговорности ;
-	Врши избор екстерног ревизора финансијског пословања високошколске установе;
-	Обавља и друге послове у складу са законом и Статутом.

Члан 10.

Савет има 7 чланова, у следећем саставу:

-	4 представника Факултета који се именују из реда запослених;
-	1 представника студената из реда студената Факултета
-	2 представника оснивача које именује оснивач
Мандат чланова Савета траје три године и тече од дана конституисања Савета. Мандат члана Савета који је накнадно изабран траје до истека мандата Савета.
Одлуку о избору два члана Савета и то једног члана из редова наставног и једног члана из редова ненаставног особља Високошколске јединице Факултета за пословну економију Ваљево, доноси Веће Факултета.

Члан 11.

Конститутивну седницу Савета сазива председник Савета или најстарији члан Савета у ранијем сазиву и њом руководи до избора предсеника.
На првој седници врши се верификација мандата изабраних и именованих чланова Савета и бира се председник Савета.

Члан 12.

Председник Савета бира се из реда чланова – представника Факултета у звању наставника.
Председника Савета бира Савет тајним гласањем, већином гласова укупног броја чланова Савета.

Члан 13.

Избор  чланова Савета Факултета

Одлука о расписивању избора за чланове Савета, Савет доноси најкасније шест месеци пре истека свог мандата.
Наставно-научно веће и запослени у ваннастави врше избор чланова Савета из реда представника установе.
Кандидатом за члана Савета из реда представника установе сматра се предложени кандидат који је добио већину гласова присутних чланова Већа, односно присутних запослених у ваннастави на збору запослених у ваннастави, а под условом да присуствује већина од укупног броја чланова Већа, односно запослених.
Предлагање кандидата обавља се јавним гласањем.
Одлуку о избору чланова Савета из реда представника установе доноси Веће, односно запослени у ваннастави, већином гласова укупног броја чланова Већа односно запослених у ваннастави, под условом да је гласало више од две трећине укупног броја чланова Већа, односно запослених у ваннастави.

Члан 14.

Престанак чланства у Савету

Члану Савета престаје чланство:

-истеком мандата и
-пре истека мандата (на лични захтев, престанком својства које је било основ за именовање, односно избор, због спречености да обавља дужност члана Савета дуже од 3 месеца, разрешењем).
Савет доноси одлуку о престанку чланства без гласања, на седници на којој је констатовано  наступање случаја.
Савет доноси одлуку о разрешењу члана Савета већином присутних чланова под условом да присуствује већина од укупног броја чланова Савета.

Члан 15.

Избор декана

Декан Факултета бира и разрешава Савет Универзитета, на предлог ректора Универзитета на период од три године, са могућношћу једног поновног избора. У поступку избора декана, Савет прибавља мишљење Наставно-научног већа.
Декан се бира из реда наставника високошколске установе који су у радном односу са пуним радним временом, а изабрани су на неодређено време.
Декану у раду помажу продекани.

Факултет има три продекана, и то: продекана за студије првог степена, продекана за студије другог и трећег степена и научно-истраживачки рад и студента продекана.
Продекане на предлог ректора бира Савет, из реда наставника у радном односу са пуним радним временом на Факултету, који реализују студијски програм на том факултету.
Мандат продекана траје три године, уз могућност поновног избора.
Студента продекана бира Савет на предлог ректора, а по прибављеном мишљењу Студентског парламента Факултета на мандатни период од годину дана.
Декан може да образује комисије или друга радна повремена или стална тела, ради давања мишљења и предлога о одређеним питањима из делокруга свог рада.

Члан 16.

Надлежност декана

-	организује и руководи радом Факултета;
-	представља Факултет у складу са Статутом;
-	председава седницама Већа Факултета;
-	доноси опште акте Факултета у складу са законом, другим прописима и Статутом;
-	доноси одлуке у складу са Статутом и другим општим актима Факултета;
-	закључује уговоре у име Факултета;
-	стара се о законитости рада и пословања Факултета;
-	стара се о примени општих аката Факултета;
-	одговоран је за законитости рада Факултета;
-	расписује конкурс за избор наставника и сарадника;
-	доноси одлуку о потреби заснивања радног односа за обављање послова ненаставног особља;
-	обавља и друге послове у складу са Законом, Статутом и општим актима.

Члан 17.

Савет Факултета покреће поступак за избор декана најкасније шест месеци пре истека мандата за који је декан изабран.
У случају престанка дужости декана пре истека мандата, Савет Факултета доноси одлуку о покретању поступка за избор декана на истој седници на којој је донета одлука о престанку дужности декана, односно разрешењу декана.

Члан 18.

Ректор универзитета предлаже кандидата за декана.
У поступку избора декана Савет прибавља мишљење Наставно-научног већа Факултета.

Члан 19.

Савет Универзитета доноси одлуку о избору декана, тајним гласањем, већином гласова укупног броја чланова Савета
Уколико предложени кандидат за декана на Савету не буде изабран, процедура избора се у целини понавља са новим предлогом.

Престанак дужности декана Члан 20.
Дужност декана Факултета престаје:

-	истеком мандата и
-	пре истека мандата (на лични захтев, стицањем услова за престанак радног односа, разрешењем).
Одлуку о престанку дужности декана, осим у сличају разрешења, доноси Савет Универзитета без расправе и гласања, на седници на којој је констатовано наступање случаја.

Разрешење декана Члан 21.
Декан може бити разрешен дужности пре истека мандата ако: 1.не испуњава дужност декана;
2.не придржава се закона, других прописа и аката Факултета; 3.злоупотреби  положај декана;
4.предузима активности које штете угледу и интересима Факултета; 5.престане да испуњава услове за избор за декана,
6.не обавља дужност декана дуже од три месеца због спречености или одсуства. Иницијативу за разрешење декана могу дати Савет Факултета и ректор.
Иницијатива за разрешење декана мора бити у писаном облику, са образложењем разлога за разрешење декана.
Одлуку о разрешењу декана Савет Универзитета доноси већином гласова укупног броја чланова.

Вршилац дужности декана Члан 22.
Савет именује вршиоца дужности декана, на предлог ректора, већином гласова укупног броја чланова Савета.
Вршилац дужности декана именује се у случајевима када је декану престала дужност пре истека мандата, на истој седници Савета на којој је донета одлука о престанку дужности декана,  односно разрешењу.
Вршилац дужности декана именује се и у случају када је декану престала дужност због истека мандата а нови декан није изабран, на седници Савета на којој је донета одлука о престанку дужности декана.
Вршилац дужности декана има сва права, обавезе и одговорности декана.

Надлежност и састав Наставно-научног већа Члан 23.

Наставно-научно веће  Факултета чине:

1.	декан;
2.	продекани
1.	
3.	наставници и сарадници који реализују студијске програме високошколске установе
4.	представници студената изабрани од стране студентског парламента
Поступак сазивања, одлучивања, начин рада Наставног већа и друга питања уређују се Пословником о раду већа.

Члан 24.

Наставно-научно веће;

-	доноси одлуке о питањима од интереса за реализацију процеса наставе;
-	разматра и предлаже Сенату универзитета студијске програме као и измену
-	студијских програма;
-	бира асистенте и сараднике у настави;
-	одређује Комисију за писање реферата о кандидатима за избор у звање наставника и сарадника;
-	доноси одлуке које се тичу наставног процеса
-	образује Комисију за оцену подобности кандидата и нучне заснованости теме
-	мастер тезе, завршног рада и докторске дисертације;
-	образује Комисију за оцену и одбрану мастер тезе, завршног рада и докторске
-	дисертације;
-	утврђује предлог за избор у наставна и сарадничка звања;
-	доноси акт о критеријумима и условима преноса ЕСПБ бодова;
-	предлаже избор наставника и врши избор сарадника;
-	одређује политику уписа студената,
-	уређује услове и начин уписа кандидата на одобрене односно акредитоване студијске програме које организује факултет;
-	утврђује број студената који се уписује на студијске програме,
-	бира представнике у органе Универзитета
-	утврђује предлог кандидата за декана,
-	доноси пословник о свом раду;
-	обавља и друге послове утврђене статутом и другим општим актима.

Члан 25.

Веће може да образује сталне или повремене комисије и одборе.
Сталне комисије и одбори су:
1.	комисија за упис на основне академске студије првог степена;
2.	комисија за упис на мастер академске студије;
3.	комисија за упис на докторске студије;
4.	статутарна комисија;
5.	наставна комисија;
6.	комисија за пријем захтева за признавање страних високошколских исправа;
7.	комисија за утврђивање одговорности студената;
8.	дисциплинска комисија  за  утврђивање одговорности запослених;
9.	комисија за обезбеђење квалитета;
10.	комисија за контролу квалитета
11.	комисија за самовредновање и оцењивање квалитета;
12.	комисија за развој и акредитацију;
13.	комисија за контролу квалитета студијског програма основних академских студија;
14.	комисија за контролу квалитета студијског програма мастер академских студија;
15.	комисија за контролу квалитета студијског програма докторских академских студија;
16.	одбор за издавачку делатност; и
17.	друге комисије
1.	
Веће доноси одлуку којом утврђује састав и број чланова сталних или повремених комисија и одбора, већином гласова укупног броја чланова Већа.
Веће доноси одлуку којом образује сталне или повремене комисије и одборе на Високошколској јединици Факултету за пословну економију Ваљево.
Сталне комисије се образују на период од три године.

Надлежност и састав студентског парламента Члан 26.
Студентски парламент је орган високошколске установе.
Начин избора и број чланова студентског парламента утврђује се Правилником о студентском парламенту.
Мандат чланова студентског парламента траје годину дана.

2.	ФИНАНСИРАЊЕ ВИСОКОШКОЛСКЕ УСТАНОВЕ Члан 27.
Факултет стиче средства за обављање своје делатности у складу са Законом и Статутом, из следећих извора:

1.	средстава која обезбеђује оснивач;
2.	школарине,
3.	донација, поклона и завештања;
4.	средстава за финансирање стручног рада;
5.	пројеката и уговора у вези са реализацијом наставе и консалтинг услуга;
6.	накнада за комерцијалне и друге услуге;
7.	оснивачких права и из уговора са трећим лицима,
8.	других извора у складу са Законом.

3.	ОСОБЉЕ ВИСОКОШКОЛСКЕ УСТАНОВЕ Наставно и  ненаставно особље
Члан 28.

Наставно	особље	Факултета	чине	лица	која	остварују  наставни,	научни,	и истраживачки рад.
Наставно особље чине: наставници, истраживачи и сарадници.
Ненаставно особље Факултета чине лица која обављају стручне, административне и техничке послове.

Члан 29

У погледу права, обавеза и одговорности запослених на Факултету и високошколским јединицама без својства правног лица и другим организационим јединицама чији је Факултет оснивач, примењује се закон којим се уређује рад, ако Законом о високом образовању није другачије предвиђено.
О појединачним правима, обавезама и одговорностима запослених на Факултету одлучује декан односно руководиоци организационих јединица на основу овлашћења декана.

Звања наставника

Члан 30.

Звања наставника Факултета су: доцент, ванредни професор, редовни професор, наставник страног језика.

Члан 31.

Наставник и сарадник се бира за ужу научну област.

Услови за избор у звање наставника и сарадника

Члан 32.

У звање наставника може бити изабрано лице које има одговарајући стручни, академски, односно научни назив и способност за наставни рад.
У звање доцента може бити изабрано лице које има и научне, односно стручне радове објављене у научним часописима или зборницима, са рецензијама.
У звање ванредног професора може бити изабрано лице које, поред услова из става 2 овог члана, има и више научних радова од значаја за развој науке у  ужој научној области, објављених у међународним или водећим домаћим часописима, са рецензијама, оригинално стручно остварење (пројекат, студију, патент, оригинални метод, нову сорту и сл.), односно руковођење или учешће у научним пројектима, објављен уџбеник, монографију, практикум или збирку задатака за ужу научну област за коју се бира, и више радова саопштених на међународним или домаћим научним скуповима.
У звање редовног професора може бити изабрано лице које поред услова из става 3 овог члана има и већи број научних радова који утичу на развој научне мисли у ужој области, објављених у међународним или водећим домаћим часописима, са рецензијама, већи број научних радова и саопштења изнетих на међународним или домаћим научним скуповима, објављен уџбеник, монографију или оригинално стручно остварење, остварене резултате у развоју научно-наставног подмлатка на факултету, учешће у завршним радовима на специјалистичким и мастер академским студијама.
Члан 32-a.

Уводе се мининални услови за избор у звања наставника по образовно-научним, односно образовно-уметничким пољима, и то за поље техничко-технолошких наука, поље природно-математичких наука, за поље друштвено-хуманистичких наука, и за поље уметности.

Заснивање радног односа и стицање звања наставника Члан 33.
Факултет расписује конкурс за заснивање радног односа и стицање звања наставника и сарадника за уже научне области утврђене статутом односно одлуком наставно-научног већа.
Одлуку о расписивању конкурса доноси ректор.
Конкурс за избор у звање и заснивање радног односа наставника и сарадника може се објавити у средствима јавног информисања, на сајту Универзитета односно доступан је јавности.
Члан 34.

Наставно-научно веће факултета образује Комисију за заснивање радног односа и избора наставника у звање, на првoj седници по закључењу конкурса.
Комисија се  састоји од најмање три наставника из  научне области за  коју  се  врши
избор.
Чланови комисије морају бити у истом или вишем звању од звања у које се наставник
бира односно у било ком звању наставника када се врши избор у сарадничка звања..

Члан 35.

Комисија припрема извештај о пријављеним кандидатима у року од 30 дана од дана именовања.
Извештај Комисије садржи: биографске податке, преглед и мишљење о научном и стручном раду кандидата, мишљење о испуњености услова кандидата за избор у звање и на радно место наставника односно сарадника као и предлог за избор у одређено звање.
Извештај комисије за избор наставника разматра наставно-научно веће факултета и по усвајању упућује га надлежном одбору на разматрање.
Извештај комисије за избор сарадника разматра наставно-научно веће факултета и по усвајању истиче га на увид јавности објављивањем на сајту Универзитета или у средствима јавног информисања.

Члан 36.

Надлежни одбор Сената разматра извештај Комисије за избор наставника и након усвајања истиче га 30 дана на увид јавности, објављивањем на сајту Универзитета Џон Незбит или у средствима јавног информисања.
Наставно-научно веће разматра извештај Комисије за избор сарадника о након усвајања истиче га 30 дана на увид јавности, објављивањем на сајту Универзитета Џон Незбит или у средствима јавног информисања.
Члан 37.

По истеку рока из става 1 претходног члана, надлежни одбор доставља извештај Сенату на даљи поступак.
По истеку рока из става 2 претходног члана, Факултет одлучује о избору сарадника.

Члан 38.

Сенат одлучује о избору у звање наставника, а факултет о избору сарадника ако је присутно најмање две трећине чланова који имају право да одлучују.
Одлуку о избору у звање наставника доносе чланови Сената из реда наставника у истом или вишем звању.
Приликом избора у звања наставника, цене се следећи елементи: оцена о резултатима научног, истраживачког односно уметничког рада, оцена о ангажовању у развоју наставе и развоју других делатности високошколске установе, оцена о резултатима педагошког рада, као и оцена резултата постигнутих у обезбеђивању научно-наставног, односно уметничко- наставног подмлатка.
Оцену о резултатима ангажовања у развоју наставе и других делатности и оцену о резултатима постигнутим у обезбеђивању научно-наставног, односно уметничко-наставног подмлатка даје високошколска јединица у оквиру које наставник изводи наставу.
При оцењивању резултата педагошког рада узима се у обзир мишљење студената.
Одлука о избору у звање доноси се већином гласова укупног броја чланова који имају право да одлучују.
Гласање је по правилу јавно.
Са изабраним лицем уговор о раду закључује декан факултет.

Члан 39.

Наставници и сарадници стичу звања и заснивају радни однос у следећем трајању:
1.	редовни професор– на неодређено време;
2.	ванредни професор и доцент – на пет година;
1.	
3.	наставник страног језика и наставник вештина – на четири године;
4.	асистент – на три године, са могућношћу продужења за још три године;
5.	сарадник у настави – на годину дана, са могућношћу продужења за још једну годину у току трајања студија, а најдуже до краја школске године у којој се те студије завршавају.

Члан 40.

Универзитет односно факултету у саставу Универзитета утврђују политику запошљавања, полазећи од потребе да се наставни процес организује на квалитетан, рационалан и ефикасан начин.
Наставници и сарадници који изводе наставу , по правилу, заснивају радни однос са пуним радним временом.

Члан 41.

Поступак за реизбор, односно за избор у ново звање покреће се, по правилу, 6 месеци пре истека рока избора у претходно звање.

Члан 42.

Наставник може поново бити бирани у исто звање.
Уколико наставник или сарадник не буде изабран у више звање или поново биран у исто звање, престаје му радни однос на факултету.
Решење о престанку радног односа доноси декан.

Гостујући професор Члан 43.
Сходно својим плановима и потребама, Универзитет односно факултет без расписивања конкурса може да ангажује наставника из друге самосталне високошколске установе ван територије Републике, у звању гостујућег професора.
Права и обавезе лица које је изабрано у звање из става 1 овог члана уређују се уговором о ангажовању за извођење наставе.

Професор по позиву Члан 44.
Универзитет, односно факултет у његовом саставу може ангажовати истакнутог научника или уметника који није запослен у тој високошколској установи да одржи, као професор по позиву, до осам часова наставе у семестру.
Одлуку о ангажовању доноси Сенат, односно наставно-научно веће факултета, а права и обавезе професора по позиву уређују се уговором о ангажовању за извођење наставе, под условима и на начин прописан општим актом високошколске установе из става 1 овог члана.

Професор емеритус Члан 45.
Универзитет може, на предлог наставно-научног већа факултета или друге високошколске јединице, да додели звање професора емеритуса редовном професору, у пензији, који се посебно истакао својим научним, односно уметничким радом, стекао међународну репутацију и постигао резултате у обезбеђивању наставно-научног, односно наставно-уметничког подмлатка у области за коју је изабран.
Професор емеритус има право да учествује у извођењу свих облика наставе на академским студијама трећег степена, у ужој области за коју је изабран, бити ментор и члан комисије у поступку израде и одбране дисертација на тим студијама, бити члан комисије за припремање	предлога	за	избор	наставника	универзитета	и	учествовати	у научноистраживачком раду.
Поступак доделе звања професора емеритуса покреће надлежни одбор Сената, на основу образложеног  предлога наставно-научног већа факултета.
Одбор Сената утврђује предлог и доставља Сенату на одлучивање.
Права и обавезе лица које је изабрано у звање из става 1 овог члана уређују се уговором о ангажовању за извођење наставе. Уговор на основу одлуке Сената, са лицем изабраним у звање професор емеритус, закључује ректор. Укупан број професора емеритуса не може бити већи од 3% од укупног броја наставника Универзитета.
Поступак за доделу звања професор емеритус покреће високошколска установа у којој је лице провело најмање пет година у радном односу са пуним радним временом.

Лица у научним звањима – истраживач Члан 46.
Лице изабрано у научно звање на начин и по поступку прописаним законом којим је регулисана научноистраживачка делатност, може да изводи наставу на докторским студијама, бити ментор и члан комисије у поступку израде и одбране дисертација на тим студијама, бити члан комисије за припремање предлога за избор наставника и сарадника универзитета и учествовати у научноистраживачком раду, у складу са Законом и Статутом.
Уколико лице из става 1 овог члана нема заснован радни однос на факултету, са њим се закључује уговор о ангажовању за извођење наставе.

Звања сарадника Члан 47.
Сарадничка звања на Универзитету су асистент и сарадник у настави, а у оквиру студијских програма страних језика – виши лектор и лектор.
Високошколска	установа	може	за	потребе	реализације	студијских	програма ангажовати и сараднике ван радног односа
Општим актом високошколске установе могу се утврдити и друга звања сарадника.

Члан 48.

Сарадник се бира за ужу научну област.

Сарадник у настави Члан 49.
Факултет може изабрати у звање сарадника у настави на студијама првог степена студента мастер академских или специјалистичких студија, који је студије првог степена завршио са укупном просечном оценом најмање осам (8).
Са лицем из става 1 овог члана закључује се уговор о раду на период од годину дана, уз могућност продужења уговора за још једну годину у току трајања студија, а најдуже до краја школске године у којој се студије завршавају.
Уговор из ст. 2 овог члана закључује декан.

Сарадници ван радног односа Члан 50.
Факултет може изабрати у звање сарадника у настави ван радног односа (демонстратора и сл.) за помоћ у настави на студијама првог степена, студента академских студија првог или другог степена, студента интегрисаних академских студија, или студента струковних студија првог или другог степена, који је на студијама првог степена остварио најмање 120 ЕСПБ бодова са укупном просечном оценом најмање 8 (осам).
Посебни услови за избор у звање из става 1. овог члана утврђују се општим актом високошколске установе.
Са лицем из става 1. овог члана закључује се уговор о ангажовању у трајању од најдуже једне школске године.

Асистент Члан 51.
Факултет бира у звање асистента студента докторских студија који је претходне нивое студија завршио са укупном просечном оценом најмање осам (8) и који показује смисао за наставни рад.
Факултет може изабрати у звање асистента и магистра наука, односно магистра уметности коме је прихваћена тема докторске дисертације.
Са лицем изабраним у звање асистента закључује се уговор о раду на период од три године, са могућношћу продужења за још три године.
Факултет може продужити уговор о раду на још три године и асистентима који су стекли научни назив доктора наука.
Уговоре из става 3 и 4 овог члана закључује декан.

Наставници страних језика и вештина Члан 52.
Наставу страних језика, односно вештина може, осим лица које има звање из предавача, професора струковних студија, доцента, ванредног и редовног професора, и наставник страног језика који има стечено високо образовање првог степена, објављене стручне радове у одговарајућој области и способност за наставни рад.

Члан 53.

Наставник изабран у звање по одредбама Закона, који има заснован радни однос на једном од факултета на Мегатренд универзитету, може засновати радни однос на другом факултету у саставу Универзитета Џон Незбит, без расписивања конкурса, закључивањем уговора о раду, у истом звању, за исту ужу научну област, на основу одлуке Већа.
Наставник изабран у звање по одредбама Закона, који има заснован радни однос на једном од факултета ван Универзитета Џон Незбит, може засновати радни однос на факултету у саставу Универзитета, на основу одлуке Сената по расписаном конкурсу, на предлог Комисије да се призна стечено звање на матичном Факултету, за исту ужу научну област.

Ненаставно особље Члан 54.
Ненаставно особље чине стручне службе факултета које обављају правне, административне, кадровске, финансијско рачуноводствене, библиотечке, издавачке, информатичке послове, послове обезбеђења, одржавања и друге послове који су од заједничког интереса за делатност факултета.
Рад стручних и других служби организује и координира секретар факултета.
Организација и рад стручних служби уређује се општим актом о организацији и систематизацији послова и радних задатака и другим актима о раду појединих служби, које доносе органи факултета.

Политика запошљавања на Универзитету Члан 55.
Универзитет односно факултет утврђује политику запошљавања, полазећи од потребе да се наставни процес организује на квалитетан, рационалан и ефикасан начин.
Наставници и сарадници, по правилу, заснивају радни однос са пуним радним временом, у складу са општим актом високошколске установе.

4.	ПРАВА И  ОБАВЕЗЕ ЗАПОСЛЕНИХ НА ФАКУЛТЕТУ Члан 56.
У погледу права, обавеза и одговорности запослених на Факултету, примењује се Закон о раду.
О појединачним правима, обавезама и одговорностима запослених на високошколској установи одлучује декан.
О појединачним правима, обавезама и одговорностима декана и продекана одлучује Савет факултета.

Права и обавезе наставника и сарадника Члан 57.
Наставници имају право и обавезу да:

-	у потпуности одрже наставу, према садржају и у предвиђеном броју часова, утврђеним студијским програмом и планом извођења наставе:
-	
-	воде евиденцију о присуству настави, обављеним испитима и постигнутом успеху студента на начин предвиђен општим актом високошколске установе;
-	припремају и одабирају доступне уџбенике и приручнике за наставни предмет за који су изабрани;
-	редовно одржавају испите за студенте, према распоредуу прописани испитним роковима;
-	држе консултације са студентима у сврху савладавања наставног програма;
-	предлажу усавршавање и преиспитивање наставног плана и програма,
-	развијају колегијалне односе се другим члановима академске заједнице;
-	подвргну се провери успешности свог рада у настави, у складу са општим актом који доноси Сенат;
-	обављају и друге послове утврђене Законом, статутом и општим актима Универзитета и Факултета.

Члан 58.

Сарадници имају право и обавезу да:

-	припремају и изводе вежбе под стручним надзором наставника;
-	помажу наставнику у припреми наставног процеса;
-	учествују у одржавању испита, у складу са студијским програмом и планом извође наставе;
-	обављају консултације са студентима;
-	развијају колегијалне односе са другим члановима академске заједнице;
-	се подвргну провери успешности свога рада у настави у складу са општим актом који доноси Сенат;
-	обављају и друге послове у складу са Законом, статутом и општим актима Универзитета,односно Факултета.

Рад на другим самосталним високошколским установама Члан 59.
Ради спречавања сукоба интереса, наставник, односно сарадник Факултета може закључити уговор којим се радно ангажује на другој високошколској установи, само уз претходно одобрење стручног органа високошколске установе односно наставно-научног већа факултета у оквиру које има заснован радни однос, а по прибављеној сагласности ректора.
Ректор може забранити, ограничити или условити уговор наставника или сарадника из става 1. овог члана са правним лицима изван факултета или са предузетницима ако би се таквим уговором негативно утицало на рад или репутацију факултета и Универзитета Џон Незбит, или ако је реч о уговору са организацијом, која својом делатношћу конкурише Универзитету, односно факултетима у његовом саставу.
Закључивање уговора о радном ангажовању на другој високошколској установи без претходног одобрења стручног органа високошколске установе у оквиру које наставник, односно сарадник има заснован радни однос, као и непоштовање налога ректора из ст. 2. овог члана, представљају повреде радне дисциплине.

Члан 60.

Мировање радног односа и изборног  периода

Наставнику и сараднику који се налази на одслужењу војног рока, породиљском одсуству, одсуству са рада ради неге детета, одсуству са рада ради посебне неге детета или друге особе, или боловању дужем од шест месеци, изборни период и радни однос се продужава за то време.

Престанак радног односа наставника Члан 61.
Наставнику престаје  радни  однос на  крају  школске године у  којој  је  навршио  65
година живота и најмање 15 година стажа осигурања.
Наставнику из става 1 овог члана у звању ванредног или редовног професора, односно професора струковних студија може бити продужен радни однос до три школске године, под условима и на начин предвиђен Статутом Универзитета, односно друге самосталне високошколске установе.
Наставник коме је престао радни однос због одласка у пензију задржава звање које је имао у тренутку пензионисања.
Наставник из става 3 овог члана може задржати преузете обавезе на мастер академским и докторским студијама као ментор или члан комисија у поступку израде и одбране завршних радова, односно дисертација на тим студијама, најдуже још две школске године.
На основу одлуке одговарајућег стручног органа, наставник из става 3 овог члана може изводити све облике наставе на мастер академским и докторским студијама и бити члан комисија у поступку израде и одбране завршних радова, односно дисертација на тим студијама, најдуже још две школске године.

6.	ОБЕЗБЕЂИВАЊЕ И КОНТРОЛА КВАЛИТЕТА РАДА ФАКУЛТЕТА Члан 62.
Факултет спроводи поступак самовредновања и оцењивања квалитета својих студијских програма, наставе и услова рада.
Самовредновање се спроводи на начин прописан општим актом Универзитета. У поступку самовредновања разматра се и оцена студената.
Рад Комисије за контролу квалитета уређен је Правилником за контролу кавлитета

7.	СТУДИЈСКИ ПРОГРАМ Члан 63.
Факултет остварује студије првог степена - основне академске, другог степена – мастер академске студије и студије трећег степена -докторске академске студије.
Основне академске студије трају четири године и њиховим завршетком стиче се 240 ЕСПБ бодова.
Мастер академске студије трају годину дана и њиховим завршетком стиче се 60
ЕСПБ бодова
Докторске академске студије трају годину дана и њиховим завршетком стиче се
60 ЕСПБ бодова.

Члан 64.

Факултет обавља студијске програме у оквиру ужих научних области:

-	међународна економија и међународне финансије – УДК 339.9, 339.7, 339.5
-	међународни односи – УДК 327
-	математика, статистика и економетрија – УДК 31, 51
-	финансије, банке (новац) – УДК 336
-	економија - УДК 330
-	економска теорија – УДК 330.8
-	економска политика – УДК 338
-	информациони системи – УДК 004
-	привредни развој – УДК 33.34
-	економска историја – УДК 33(100)(091)
-	методе друштвених наука – УДК 303.1
-	историја – УДК 930/94; 930.55
-	менаџмент – УДК 005
-	маркетинг – УДК 658.8
-	географија – УДК 913 (4-9)
-	екологија – УДК 502/504
-	правне науке – УДК 342, 347
-	социологија – УДК 316
-	страни језици - УДК 811
-	политичке науке – УДК 32
-	психологија - УДК 159.9

8.	РЕЖИМ СТУДИЈА И СТУДЕНТИ Упис студената
Члан 65.

У прву годину основних студија може се уписати лице које има средње образовање, у четворогодишњем трајању.
Кандидат који конкурише за упис на студије полаже пријемни испит односно испит за проверу склоности и способности.
Редослед кандидата за упис у прву годину основних студија утврђује се на основу општег успеха постигнутог у средњем образовању и резултата постугнутих на пријемном испиту.
Правилима студирања на Универзитету уређују се ближи услови уписа студената на студијске  програме Факултета.

Члан 66.

Школска година организује се у два семестра: зимски и летњи.
Школска година, по правилу, почиње 1. октобра и завршава се 30. септембра.
Зимски семестар, по правилу, почиње 01. октобра и траје најкраће до 01. фебруара, односно најдуже до 15. фебруара.
Летњи семестар, по правилу, почиње након завршетка зимског семестра и траје до 30.
септембра.
Реализација студијског програма (настава) у једном семестру траје 15 недеља.

Испитни рокови утврђени су статутом и правилима студирања.

Члан 67.

На студијске програме које организује Факултет уписују се кандидати под условима и на начин уређен Законом, Статутом и Правилима студија.
Страни држављанин може се уписати на студијске програме из става 1. овог члана под истим условима као и домаћи држављанин, ако познаје језик на коме се изводи настава.
Услови, начин и поступак провере знања језика из става 2. овог члана уређују се Правилима студија.
Лице које се упише на студијске програме из става 1. овог члана стиче статус студента.

Члан 68.

Услови, начин и поступак спровођења израде и одбране завршног рада, мастер рада и докторске дисертације уређује се осистемом квалитета Универзитета Џон Незбит који је објављен на сајту Универзитета Џон Незбит.

Члан 69.

На предлог Наставно-научног већа Факултета, Савет универзитета утврђује број студената који се уписује на студијске програме који се организује на Факултету, у складу са дозволом за рад.
Конкурс за упис на студије садржи: број студената за сваки студијски програм који се организује на Високошколској установи, услове за упис, мерила за утврђивање редоследа кандидата, поступак спровођења конкурса, нађин и рокове за подношење жалбе на утврђени редослед , као и висину школарине.
Конкурс се објављује најкасније пет месеци пре почетка школске године.

Права и обавезе студената Члан 70.
Студент има право:
1.	на упис, квалитетно школовање и објективно оцењивање;
2.	на благовремено и тачно информисање о свим питањима која се односе на студије;
3.	на активно учествовање у доношењу одлука, у складу са Законом;
4.	на самоорганизовање и изражавање сопственог мишљења;
5.	на повластице које произилазе из статуса студента;
6.	на подједнако квалитетне услове студија за све студенте;
7.	на образовање на језику националне мањине, у складу са законом:
8.	на различитост и заштиту од дискриминације;
9.	да бира и да буде биран у студентски парламент и друге органе високошколске установе.

Студент је дужан да:

1.	испуњава наставне и предиспитне обавезе;
2.	поштује опште акте установе;
3.	поштује права запослених и других студената у високошколској установи;
4.	учествује у доношењу одлука у складу са Законом и Статутом;
1.	
Испити Члан 71.
Испит је јединствен и полаже се усмено, писмено односно практично.
Студент полаже испит непосредно по окончању наставе из тог предмета, а најкасније до почетка наставе тог предмета у наредној школској години..
Број испитних рокова је шест.
После три неуспела полагања истог испита студент може тражити да полаже испит пред комисијом.
Студент са хендикепом има право да полаже испит на начин прилагођен његовим могућностима, у складу са општим актом високошколске установе.
Испитни рокови су:
1.	јануарскииспитнирок: 19. јануар – 8. фебруар
2.	априлскииспитнирок: 6. април – 26. април
3.	јунскииспитнирок: 15. јун – 5. јули
4.	августовскииспитнирок: 24. август – 6. септембар
5.	септембарскииспитнирок:  14. септембар-27.септембра.

Оцењивање Члан 72.
Рад студената у савлађивању појединог предмета континуирано се прати током наставе и изражава се у поенима.
Испуњавањем предиспитних обавеза и полагањем испита студент може остварити 100
поена.
Студијским  програмом  утврђује   се   сразмера  поена   стечених   у  предиспитним
обавезама и на испиту.
Од укупног броја поена, најмање 30, а највише 70 поена мора бити предвиђено за активности и провере знања у току семестра ( предиспитне обавезе ).
Успех студента на испиту изражава се оценама 5 до 10.
Правилима студирања ближе се уређује начин полагања испита и оцењивање на испиту, праћење и вредновање рада студената, саопштење резултата, јавност испита, приговор на оцену и друго.

Мировање права и обавеза студената Члан 73.
Права и обавезе студента могу мировати.
Студент уписује годину у којој мирују права и обавезе.
По престанку мировања, студент наставља студије према важећем образовном програму и условима студирања.

Права и обавезе студента мирују:
за време служења и дослужења војног рока;
ако је студент као војни обвезник позван у службу у непрекидном трајању од најмање једног семестра;
за време трудноће студенткиње и до 1 године старости детета;
због болничког лечења у трајању од најмање једног семестра и теже болести (што се

доказује потврдом);
ако је упућен на стручну праксу у трајању од најмање шест месеци;
ако се упише на исти студијски програм универзитета у иностранству, по поступку који је предвиђен ЕСПБ правилима о упису на други универзитет;
за време припрема за олимпијске игре, светско или европско првенство у случају када има статус врхунског спортисте;
за време припрема за наступе у којима представља државу Србију, или наступа у њено име;
из посебних разлога личне природе.

Захтев за мировање права и обавеза подноси се пре наступања мировања, а након уписане студијске године на којој ће користити то право
Решење по захтеву за мировање права и обавеза студента доноси декан, односно директор.
Мировање права и обавеза траје најмање годину дана. Студент коме мирују права и обавезе не губи статус студента.
Студент који је због болести или стручног усавршавања у трајању од најмање три месеца био спречен да полаже испит, може полагати испит у првом наредном року, под одобрењу декана.

Престанак статуса студента Члан 74.
Статус студента престаје у случају:
1.	исписивања са студија;
2.	завршетка студија;
3.	неуписивања  школске студије;
4.	кад не заврши студије до истека рока који се одређује у двоструком броју школских година потребних за реализацију студијског програма;
5.	изрицања дисциплинске мере искључења са студија на високошколској установи. Студенту се на лични захтев може продужити рок за завршетак студија, у складу са
Правилима студирања.

Члан 75.

Дисциплинска одговорност студената уређена је Правилником о дисциплинској одговорности на  Мегатренд универзитету.

Стручни, академски и научни називи Члан 76.

Лице које заврши основне академске студије у обиму од најмање 240 ЕСПБ бодова стиче стручни назив дипломирани економиста скраћени назив - дипл.економиста.
Лице  које  заврши  мастер  академске  студије  стиче  акадмески  назив  мастер  -
економиста ; скраћени назив- маст. екон.
Лице које заврши докторске академске студије стиче научни назив Доктор наука-економске науке; скраћени назив- др.

ЕВИДЕНЦИЈЕ И ЈАВНЕ ИСПРАВЕ

Члан 77.

Факултет води: матичну књигу студената, евиденцију о издатим дипломама и додацима диплома, евиденцију о страним признатим страним високошколским исправама и записник о полагању испита.
Евиденција из става 1 овог члана води се на српском језику, ћириличним писмом. На територији општине у којој је у службеној употреби и латинично писмо, евиденција се води и тим писмом. Текст латиничним писмом исписује се испод текста ћириличним писмом.
Када се настава остварује на језику националне мањине, евиденција из става 1 овог члана води се на српском језику ћириличним писмом и на језику и писму националне мањине.
Садржај и начин вођења евиденције прописује министар.

Члан 78.

Факултет има информациони систем и води базу података.
База података представља скуп евиденција из претходног члана које установа води у електронском облику.
Евиденције које води високошколска установа представљају скуп података о установи,	студентима,		родитељима	(издржаваоцима)	и	запосленима.	Јединствени информациони	систем	универзитета	чине	обједињени		подаци	из	евиденција	свих високошколских установа у његовом саставу који се воде као јединствена база података.

Подаци у евиденцијама Члан 79.
Подаци о високошколској установи представљају скуп општих података којима се одређује правни статус високошколске установе, статус високошколске установе у систему високог образовања, подаци о студијским програмима које високошколска установа реализује, подаци о објекту високошколске установе, актима и органима високошколске установе, подаци о акредитацији високошколске установе и резултатима спољашњег вредновања  високошколске установе.
Подаци о студентима, родитељима (издржаваоцима) и запосленима представљају скуп података о личности којима се одређује њихов идентитет, образовни, социјални и здравствени статус и потребна образовна, социјална и здравствена подршка.
За одређивање идентитета прикупљају се следећи подаци: име, презиме, име једног родитеља, пол, јединствени матични број грађана, број пасоша за стране држављане, датум рођења, место рођења, држава и адреса сталног становања, тип насеља сталног становања, национална припадност (без обавезе изјашњавања/уз писмену сагласност), брачни статус, држављанство, адреса, контакт телефон, фотографија и други подаци у складу са овим законом.
За одређивање образовног статуса студената прикупљају се подаци о претходно завршеној средњој школи, уписаном студијском програму, врсти студија и години првог уписа на студијски програм.
За одређивање социјалног статуса студената прикупљају се подаци о начину финансирања студија, начину издржавања током студија, месту становања (адреси) током студирања, типу смештаја током студирања, радном статусу студента током студирања,

издржаваним	лицима,	школској	спреми	оба	родитеља,	радном	статусу	родитеља
(издржаваоца) и занимању родитеља или издржаваоца.
За одређивање здравственог статуса студената прикупљају се подаци о потребама за пружањем додатне подршке приликом обављања свакодневних активности на високошколској установи.
Подаци о студентима прикупљају се путем обрасца чији садржај прописује републички орган надлежан за послове статистике, а који се може попуњавати у електронској или папирној форми.
У информационом систему се такође води евиденција о језику на коме се изводи студијски програм, обавезним и изборним предметима, страним језицима, подаци о предиспитним обавезама, подаци о полаганим испитима,оценама на предиспитним обавезама и испитима, подаци о оствареним ЕСПБ бодовима, подаци о наградама и похвалама освојеним током студирања и издатим јавним исправама.
Подаци о наставницима, сарадницима и осталим запосленима обавезно садрже: име, презиме, име једног родитеља, пол, јединствени матични број грађана, број пасоша за стране држављане, датум рођења, место рођења, државу и адресу сталног становања, националну припадност (без обавезе изјашњавања/уз писмену сагласност), држављанство, адресу, контакт телефон, степен стручне спреме, звање, врсту уговора о ангажовању, фотографију и друге податке у складу са посебним законом.
Ближе услове и начин успостављања информационог система, вођења, прикупљања, уноса, ажурирања и доступности података који се уносе у информациони систем, евиденције, јавне исправе као и друга питања од значаја за вођење евиденција и издавање јавних исправа, прописује министар.
Подаци о личности уписани у евиденцију прикупљају се, обрађују, чувају и користе за потребе образовне политике, у складу са законом којим се уређује заштита података о личности.

ЗАШТИТА  ПОДАТАКА ИЗ ЕВИДЕНЦИЈЕ

Члан 80.

Сви видови прикупљања, чувања, обраде и коришћења података спроводе се у складу са зконом којим се уређује заштита података о личности.
Подаци у евиденцији, бази података и информационом систему високошколске установе морају бити безбедним мерама заштићени од неовлашћеног приступа и коришћења.

Јавне исправе Члан 81.
На основу података из  евиденције високошколска установа издаје  јавне исправе.
Јавне исправе у смислу овог закона јесу: студентска књижица (индекс), диплома о стеченом високом образовању и додатак дипломи.
Високошколска установа издаје јавне исправе на српском језику ћириличким писмом. На територији општине у којој је у службеној употреби и латинично писмо, високошколска установа издаје јавне исправе и на том писму. Текст латиничким писмом исписује се испод текста  ћириличним писмом.
Када се настава остварује на језику националне мањине, односно на неком од светских језика, јавне исправе се издају на обрасцу који је штампан двојезично на српском језику ћириличким писмом и на језику и писму на којем се изводи настава.
На захтев студента самостална високошколска установа издаје јавну исправу о савладаном делу студијског програма, која садржи податке о нивоу, природи и садржају студија, као и постигнуте резултате.

Садржај јавне исправе из става 2 овог члана прописује министар. Диплома и додатак дипломи издају се и на енглеском језику.
Диплома се оверава сувим жигом Универзитета. Додатак дипломи обавезно се издаје уз диплому.

Опис система високог образовања у Републици у време стеченог образовања наведеног у дипломи мора бити приложен додатку дипломе.
Диплома и додатак дипломи Члан 82.
Диплому и додатак дипломи потписују на универзитету – ректор и декан факултета,
Заједничку диплому и додатак дипломи потписују овлашћена лица високошколских установа које изводе студијски програм за стицање заједничке дипломе.

Оглашавање ништавим Члан 83.
Диплома, односно додатак дипломи оглашавају се ништавним:
1.	ако су издати од неовлашћене организације;
2.	ако су потписани од неовлашћеног лица;
3.	ако ималац дипломе није испунио све испитне обавезе на начин и по поступку утврђеним законом и студијским програмом високошколске установе.

Факултет оглашава ништавом диплому, односно додатак дипломи из разлога утврђених у ставу 1 тач. 2) и 3) овог члана.
Факултет оглашава ништавим и друге дипломе ако утврди да магистарски, мастер рад или докторска дисертација нису оригиналан научни резултат рада кандидата.
Министар, по службеној дужности, оглашава ништавном диплому, односно додатак дипломи из разлога утврђених у ставу 1 тачка 1) овог члана.
Издавање нове јавне исправе Члан 84.
Факултет издаје нову јавну исправу после проглашења оригинала јавне исправе неважећим у „Службеном гласнику Републике Србије”, на основу података из евиденције коју води.
Јавна исправа из става 1 овог члана има значај оригиналне јавне исправе.
На јавној исправи из става 1 овог члана ставља се назнака да се ради о новој јавној исправи која је издата после проглашења оригинала јавне исправе неважећим.

Замена јавне исправе Члан 85.
У случају кад су евиденција из члана 75. овог статута и архивска грађа уништени или нестали, лице које нема јавну исправу коју издаје високошколска установа може општинском суду на чијем подручју је седиште или је било седиште високошколске установе поднети захтев за утврђивање стеченог образовања.
Захтев садржи доказе на основу којих може да се утврди да је то лице стекло одговарајуће образовање и потврду да је архивска грађа уништена или нестала.

Потврду да је архивска грађа уништена или нестала издаје високошколска установа на којој је лице стекло образовање или друга установа која је преузела евиденцију, односно архивску грађу, а ако таква установа не постоји, потврду издаје Министарство.

Решење о утврђивању стеченог образовања општински суд доноси у ванпарничном поступку.
Решење из става 4 овог члана замењује јавну исправу коју издаје високошколска установа.

9.	ПРИЗНАВАЊЕ  СТРАНЕ ВИСОКОШКОЛСКЕ ИСПРАВЕ Члан 86.
Признавање стране високошколске исправе јесте поступак којим се имаоцу те исправе утврђује право на наставак образовања, односно на запошљавање. Поступак признавања стране високошколске исправе спроводи се у складу са одредбама овог закона, ако међународним уговором није  предвиђено другачије.
Високошколска јавна исправа стечена у СФРЈ - до 27. априла 1992. године, у Савезној Републици Југославији, односно Државној заједници Србија и Црна Гора - до 16. јуна 2006. године и Републици Српској не подлеже поступку признавања стране високошколске исправе.
Јавна исправа из става 2. овог члана производи исто правно дејство као јавна исправа издата у Републици.
Висину таксе за трошкове поступка признавања стране високошколске исправе, ослобађање од плаћања таксе и друга питања у вези са трошковима поступка признавања стране  високошколске исправе прописује министар.

Вредновање  страних студијских програма

Члан 87.

Вредновање страног студијског програма врши се на основу врсте и нивоа постигнутих знања и вештина,узимајући у обзир систем образовања у земљи у којој је високошколска исправа стечена, услове уписа, компетенције стечене завршетком студијског програма, права која проистичу из стране високошколске исправе у земљи у којој је стечена и друге релевантне чињенице, без разматрања формалних обележја и структуре студијског програма.
Вредновање страног студијског програма, односно дела студијског програма, ради наставка образовања,врши стручни орган самосталне високошколске установе којој је поднет захтев за академско признавање.
Вредновање страног студијског програма ради запошљавања врши Национални центар за признавање страних високошколских исправа (у даљем тексту: ЕНИЦ/НАРИЦ центар), као  унутрашња организациона јединица Министарства.
За потребе давања стручног мишљења у поступку првог вредновања страног студијског програма ради запошљавања, министар образује комисију од најмање три члана из реда професора универзитета из одговарајућих области, са листе коју образује Конференција  универзитета Србије.
Једном извршено вредновање одређеног страног студијског програма важи за све наредне случајеве признавања стране високошколске исправе када је страна високошколска исправа стечена завршавањем истог студијског програма.
Информације о  чињеницама из  става 1. овог члана даје ЕНИЦ/НАРИЦ центар.

У поступку вредновања ради признавања домаће високошколске исправе у иностранству, информације о самосталној високошколској установи и систему образовања даје  НИЦ/НАРИЦ центар.

Признавање стране  високошколске исправе ради  наставка образовања

Члан 88.

Признавање стране високошколске исправе ради наставка образовања у систему високог образовања (удаљем тексту: академско признавање) спроводи самостална високошколска установа, по претходно извршеном вредновању страног студијског програма, односно дела студијског програма.
Наставак образовања и упис вишег образовног степена могу бити условљени обавезом стицања додатних исхода учења или одбијени ако се утврди постојање суштинске разлике између врсте и нивоа постигнутих знања и вештина и услова за упис на одређени студијски програм.
Критеријуме за утврђивање постојања суштинске разлике између врсте и нивоа постигнутих знања и вештина и услова за упис на одређени студијски програм и поступак академског признавања прописује самостална високошколска установа својим општим актом, а терет доказивања постојања суштинске разлике сноси надлежни стручни орган.
Решење о исходу поступка из става 1. овог члана доноси стручни орган самосталне високошколске установе у року од 60 дана од дана пријема уредног захтева.
Решење из става 4. овог члана је коначно.
Уколико није другачије прописано, на поступак академског признавања примењује се закон којим се уређује општи управни поступак.

Признавање стране  високошколске исправе ради запошљавања

Члан 89.

Признавање стране високошколске исправе ради запошљавања (у даљем тексту: професионално признавање) спроводи Министарство преко  ЕНИЦ/НАРИЦ  центра.
Професионално признавање врши се по претходно извршеном вредновању страног студијског програма.
Решење о професионалном признавању посебно садржи: назив, врсту, ниво и трајање (обим)	студијског	програма,	односно	квалификације,	који	је	наведен	у	страној високошколској исправи - на изворном језику и на српском језику и научну, уметничку, односно стручну област у оквиру које је остварен студијски програм.
Министар доноси решење о професионалном признавању у року од 90 дана од дана пријема  уредног захтева.
Решење о професионалном признавању је коначно.
Уколико није другачије прописано, на поступак професионалног признавања примењује се закон којим се уређује општи управни поступак.
Решење о професионалном признавању има значај јавне исправе.
Национални савет проширује листу стручних, академских и научних назива из члана
11.	став 1. тачка 14. закона и утврђује називе квалификација за признате стране високошколске исправе, са посебном ознаком, на основу поља из члана 27. закона.
11.	
Евиденција о спроведеном поступку признавања Члан 90.
Орган надлежан за спровођење поступка признавања стране високошколске исправе води евиденцију и трајночува документацију о спроведеним поступцима.
Евиденција из става 1. Овог члана води се у електронској и писменој форми и обухвата: презиме, име једног родитеља и име, датум и место рођења, држављанство, адресу и број телефона имаоца стране високошколске исправе –подносиоца захтева; назив високошколске установе која је издала исправу, место и државу, трајање студија (студијског програма), врсту и ниво студија, смер студија (програм, дисциплину), стручни, академски, научни назив, број и датум акта о вредновању страног студијског програма и назив органа који га је донео, број и датум акта о додатним испитима, број и датум акта о положеним додатним испитима, број и датум решења о признавању стране високошколске исправе и кратак садржај диспозитива решења.

10.	ЈАВНОСТ РАДА  И ПОСЛОВНА ТАЈНА Начин  остваривања јавности рада
Члан 91.

Рад Факултета је јаван. Јавност рада остварује се:
1.	саопштењима, изјавама и интервјуима ректора, председника Савета, проректора, декана и генералног секретара;
2.	оглашавањем на интернет страницама Универзитета и високошколских јединица у његовом саставу;
3.	активношћу Информативног  центра Универзитета;
4.	издавањем  Билтена Универзитета;
5.	издавањем редових и посебних публикација;
6.	поступањем у складу са Законом о слободном приступу информацијама од јавног значаја.

Пословна тајна Члан 92.
Пословном тајном сматрају се подаци због чијег би саопштавања или давања на увид неовлашћеном лицу могле наступити штетне последице за пословни интерес и углед Универзитета и високошколских јединица у његовом саставу, односно интерес и углед запослених и студената. Пословном тајном могу се сматрати и изношење информација које се односе на личне податке о студентима; податке о пословним партнерима; о финансијском стању и обавезама Мегатренд универзитета; о зарадама; о стратешким питањима и плановима Универзитета; о имовинским правима и обавезама, набавкама и остале информације чије откривање би могло нанети материјалну односно нематеријалну штету угледу Универзитета као и установама у његовом саставу.
Пословном тајном се сматрају и остале информације и подаци за које је очигледно да ће проузроковати штету Мегатренд универзитету ако за њих сазнају неовлашћена лица, запослени ће одговарати за одавање оваквих података ако је знао или је морао знати.
Пословном тајном сматрају се и подаци:
1.	које ректор прогласи пословном тајном;
1.	
2.	који се односе на начин и мере поступања у случају ванредних околности;
3.	које као пословну тајну Универзитет сазна од других правних лица или предузетника;
4.	који се односе на послове које Универзитет обавља за потребе других правних лица или предузетника, ако су заштићени одговарајућим степеном тајности;
5.	које садрже понуде за јавни конкурс, до објављивања резултата конкурса.

Податке који представљају пословну тајну другим особама могу саопштити ректор или особа коју он овласти.
Податке који представљају пословну тајну Универзитета ректор може саопштити или дати на увид особама које за то имају правни интерес.

Дужност чувања пословне тајне Члан 93.
Запослени у Стручној служби Универзитета, као и ректор и проректори, наставно особље, декани и продекани дужни су да чувају исправе и податке који су од стране надлежног органа проглашени за пословну тајну.
Дужност чувања пословне тајне траје и по престанку радног односа запосленог, односно престанку функције на Универзитету.
Повреда чувања пословне тајне представља повреду радне дисциплине.

11.	ПРЕЛАЗНЕ И ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ Члан 94.
Студенти уписани на основне студије и на студије на вишим школама до ступања на снагу овог закона могу завршити ове студије по започетом наставном плану и програму, условима и правилима студија, најкасније до краја школске 2015/2016. године.
Студенти уписани на магистарске студије до ступања на снагу овог закона имају право да заврше студије по започетом плану и програму, условима и правилима студија, најкасније до краја школске 2015/2016. године.
Студенти уписани на докторске студије, односно кандидати који су пријавили докторску дисертацију до ступања на снагу Закона о високом образовању , имају право да заврше студије по започетом плану и програму, условима и правилима студија, односно да стекну научни степен доктора наука, најкасније до краја школске 2015/2016. године.
Студенти из чл. 123 став 1. Закона о високом образовању имају право да наставе започете студије по студијском програму који је донет у складу са одредбама овог закона, на начин и по поступку утврђеним општим актом високошколске установе.
Започети избори у звање наставника и сарадника према прописима који су важили до дана ступања на снагу Закона о високом образовању окончаће се по тим прописима, у року од шест месеци од дана ступања на снагу овог закона.
Лица која су према прописима који су важили до дана ступања на снагу Закона о високом образовању стекла академски назив магистра наука могу стећи академски назив доктора наука одбраном докторске дисертације према прописима који су важили до ступања на снагу овог закона, најкасније у року од седам година од дана ступања на снагу овог закона.
Лица са звањем магистра наука која нису остварила право из чл. 128. Став 1 Закона о високом образовању , могу се уписати на трећугодину докторских академских студија у одговарајућој области, у складу са овим законом.

Усклађивање стечених академских, стручних, односно научних назива Члан 95.
Лице које је стекло или стекне одговарајући академски, стручни или научни назив (у даљем тексту: назив) према прописима који су важили до ступања на снагу Закона о високом образовању, задржава право на његово коришћење у складу са прописима према којима их је стекло.
Лице из става 1 овог члана може тражити од факултета у којој је стекло назив да му у поступку и под условима прописаним Правилником о усклађивању стечених академских, стручних, односно научних назива, а у складу са критеријумима за усклађивање стечених назива које прописује Конференција универзитета, односно Конференција академија струковних студија, утврди да раније стечени назив одговара неком од назива из члана 95 Закона о високом образовању.
Када високошколска установа у поступку из става 2 овог члана утврди одговарајући назив, издаје нову диплому у складу са овим законом.
Диплома из става 3 овог члана може се издати само ако се раније издата диплома огласи неважећом.

Члан 96.

Овај статут ступа на снагу даном доношења.

                                                                    Председник Савета
                                                           Проф. др Биљана Стојановић